"Jeg har sluttet å snakke i matematikktimen, fordi jeg er redd": En kvalitativ studie av jenters deltakelse i dagens matematikkfag
Master thesis
![Thumbnail](/usn-xmlui/bitstream/handle/11250/3144283/no.usn%3awiseflow%3a7071750%3a59633572.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/3144283Utgivelsesdato
2024Metadata
Vis full innførselSamlinger
Sammendrag
Vi ser et matematikkfag i endring, der elevene nå i større grad skal gjøre sin tenkning synlig for andre. Kommunikasjon og deltakelse har derfor blitt en sentral del av matematikkfaget (Seljeflot & Jensen, 2020).
I kjønnsdebatten i skolen fokuseres det ofte på at guttene ikke passer inn i det norske skolesystemet, mens jentene derimot har det lettere. Basert på litteratur om deltakelse, kjønn og matematikk, vil vi undersøke dette i et klasserom anno 2024. Dette fører oss til problemstillingen:
A – Hvilke dynamikker i et matematikklasserom kan være med på å forklare hvordan klassens jenter deltar i arbeidet med matematikkfaget?
B – På hvilken måte navigerer disse jentene seg som matematikkelever i disse dynamikkene?
For å undersøke problemstillingene benytter vi begrepene diskurs (Jørgensen & Philips, 1999) og posisjonering (Wagner & Herbel-Eisenmann, 2009), som teoretisk ramme for studien. Gjennom observasjon og fokusgruppeintervjuer har vi fått innsikt i flere perspektiver som gir en dypere forståelse av faktorer som påvirker jenters deltakelse og posisjonering i matematikkundervisningen. Observasjonene gir innsikt i læringsmiljøet og samspillet mellom elevene. Fokusgruppeintervjuene gir jentene en stemme og gir mulighet til å uttrykke deres egne opplevelser og perspektiver.
Vår analyse viser at ulike faktorer, som hvilken diskurs jentene tar del i og trygghetsaspektet spiller en betydelig rolle for hvordan de deltar i arbeid med matematikkfaget. I tillegg avdekker vi hvordan jentene selv oppfatter sin rolle som matematikkelever basert på disse dynamikkene. Vi peker mot at flertallet av jentene posisjonerer seg passivt og usynlig i matematikkdiskursen, i hovedsak på grunn av utrygghet rundt det å delta muntlig aktivt.
Resultatene fra vår undersøkelse kan bidra til å belyse faktorer som fremmer jenters deltakelse i matematikkfaget. Ved å forstå de komplekse dynamikkene som påvirker jenters deltakelse, belyser vi nødvendigheten av å skape psykososiale læringsmiljø, som fremmer trygghet, for at jentene, og alle andre elevgrupper, skal delta som aktive matematikkelever.