dc.contributor.advisor | Rønningen, Grete Eide | |
dc.contributor.advisor | Stang, Ingrun | |
dc.contributor.author | Larsen, Ingrid Wiik | |
dc.date.accessioned | 2022-11-03T17:41:27Z | |
dc.date.available | 2022-11-03T17:41:27Z | |
dc.date.issued | 2022 | |
dc.identifier | no.usn:wiseflow:6665453:51355881 | |
dc.identifier.uri | https://hdl.handle.net/11250/3029994 | |
dc.description | Full text not available | |
dc.description.abstract | Bakgrunn: Teamet i avhandlingen er inspirert av fagfornyelsen, utviklingen og innføring av nye lærerplaner i Kunnskapsløftet (LK20), høsten 2020. Temaet springer ut fra innføring av folkehelse og livsmestring som tverrfaglig tema i ny overordnet del av læreplanverket.
Formål: Hensikten med studien er å få økt innsikt i hva elever erfarer som viktig for å oppleve mestring og medvirkning i egen skolehverdag. Studien fremmer et elevperspektiv der hensikten er å frembringe mer kunnskap om hvordan skolen og lærere kan møte og arbeide med temaet folkehelse og livsmestring i kombinasjon med demokrati og medvirkning.
Problemstilling: Studiens problemstilling er som følger: Hva erfarer elever i videregående skole som viktig for å oppleve mestring og medvirkning i skolehverdagen? Problemområder som belyses er hvordan elevene selv opplever mestring i skolehverdagen, og på hvilke områder det er viktig for dem å kunne medvirke. Videre undersøkes det hvilken betydning både tilstedeværelse av og mangel på mestring og medvirkning i skolehverdagen, har for elevene. Dette er forankret i de helsefremmende teoriene salutogenese og empowerment. I tillegg drøftes funn opp mot Harry Shiers deltakelsesmodell.
Metode: Det er gjennomført en kvalitativ studie der dataene er innsamlet ved hjelp av fem fokusgruppeintervjuer av til sammen 27 elever første året i videregående skole. Datamaterialet ble analysert ved hjelp av systematisk tekstkondensering og har en fenomenologisk-hermeneutisk tilnærming.
Funn: Elevene anser lærerens holdninger og egenskaper som avgjørende for å oppleve mestring og medvirkning. Det er ulikt hvordan den enkelte lærer er åpen for og forstår hva elevmedvirkning innebærer, og hvordan elevene blir tatt med i beslutninger som omhandler deres skolehverdag. I tillegg til læreren blir sosial støtte fra andre personer rundt elevene også ansett som betydningsfull for å kunne mestre og å medvirke. Elevene beskriver en sammenheng mellom mestring og medvirkning på den ene siden, og økt motivasjon og trivsel i skolen på den andre siden. Resultatene viser at i de situasjonene elevene opplever reell medvirkning, gir dette positiv innvirkning på motivasjon, trivsel og læring. Økt kunnskap og forståelse om elevenes erfaringer og opplevelse, vil kunne være et viktig bidrag i arbeidet videre med å skape helsefremmende skoler og opplæring, og implementeringen av folkehelse og livsmestring som tverrfaglig tema. | |
dc.description.abstract | Background: The subject of this thesis is inspired by the Curriculum Renewal: the development process and introduction of new the subject curriculum, LK20, which was implemented in Norwegian schools in the autumn of 2020. More specifically, the subject of this thesis springs from the introduction of the interdisciplinary topic health and life skills.
Purpose: The purpose of this study is to gain insight into what students in upper secondary education deem important to experience mastery and participation in their everyday school life. The study promotes a student perspective where the intention is to bring forth more knowledge about how schools and teachers may work with the topic health and life skills in combination with one of the other interdisciplinary topics, namely democracy and citizenship.
Thesis question: The thesis question of this study is: What do students in upper secondary education deem important to experience mastery and participation in their everyday school life? Problem areas that are illuminated through the research questions are how the students themselves experience mastery in everyday school life and in which areas it is important for the students to participate. Furthermore, the study examines the presence of as well as the lack of mastery and participation, and the significance this has for the students. Health-promoting theories that have been used to shed light on the issue are salutogenesis and empowerment. In addition, findings are discussed considering Harry Shier's participation model.
Method: A qualitative study has been carried out in which the data was collected using interviews in focus groups with a total of 27 students in the first year of upper secondary education. The data material was analyzed using systematic text condensation, with a phenomenological hermeneutical approach.
Findings: The study's main findings indicate that students consider the teacher's attitudes and personal qualities to be fundamental for the students to experience mastery and participation in school. The students describe great differences in how individual teachers are open to and interpret student participation, and in how the students are included in decisions that affect their everyday life in school. In addition to the teacher, social support from various people around the students is put forth as essential for mastery and participation. The students describe how mastery and participation is connected to increased motivation and well-being at school. The findings show that situations in which the students experience real participation, this has positive ripple effects on motivation, learning and thriving in school. Increased knowledge and understanding of the students’ experiences and perceptions are important contributions in the work to further create health-promoting schools and teaching, and in the further implementation of health and life skills as an interdisciplinary topic. | |
dc.language | nob | |
dc.publisher | University of South-Eastern Norway | |
dc.title | Et elevperspektiv på mestring og medvirkning i videregående skole - En kvalitativ studie som løfter elevenes stemmer | |
dc.type | Master thesis | |