Karl Marx og hans norske arvinger: En analyse av partimedlemmer i Rødt sitt forhold til Marx og hans lære
Master thesis
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/3011436Utgivelsesdato
2022Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Master i kulturstudier [131]
Beskrivelse
Full text not available
Sammendrag
Denne masteren undersøker jeg hvordan medlemmer av partiet Rødt forholder seg til Karl Marx, både som person og som tenker. Jeg undersøker hva Marx betyr for deres politiske identitet, så vel som hva de tenker om Marx sin nytteverdi og symbolske verdi i samtiden. Jeg finner at mine informanter, som har ulike bakgrunner, interesser og tilnærminger til Marx sin lære, er nokså enige om dette temaet. I alle tilfellene defineres Marx som et redskap, og det er en klar aversjon mot å sette Marx «for høyt». Dette kan vi sette i en historisk kontekst, noe jeg da gjør i analysen. Det er i dagens Europa en klar tendens til å posisjonere seg i motsetning til fortiden. Dette er noe vi kjenner fra for eksempel EU, som bruker fortiden for å posisjonere seg selv som en liberal og demokratisk kraft. Samtidig kommer det frem at Rødt gjør noe lignende. Dette kommer frem i mine informanters refleksjoner om temaet. Det er mye variasjon, men alle er enige om at kommunistbevegelsenes fortid er problematisk. Det er noe uenighet om hvorvidt disse bevegelsene var «ekte» kommunister eller ei, men det er liten tvil om at de har en viss relasjon til Marx sine tanker. Mine informanter går til tider så langt som å nekte for selve marxistbegrepet, nettopp som en følge av aversjon mot fortidens kommunistbevegelser, da især i Øst-Europa og Asia. For å få svar på dette intervjuer jeg 7 aktive partimedlemmer i Rødt. Jeg bruker teorier om andregjøring for å undersøke hvordan mine informanter definerer seg selv og deres relasjon til Marx. Dette åpner for å forstå hvordan Marx har en påvirkning gjennom, snarere enn i isolasjon fra, de mange historiske begivenheter som har forekommet under og etter hans liv. Slik ser vi at Marx ikke kan forstås uavhengig av kommunismens så vel som verdens historie. Mine informanters forhold til Marx er preget av refleksjoner, og disse refleksjonene handler like mye om de autoritære kommunistbevegelsene og kommunistregimene, som om Marx selv og hvordan Marx hjelper oss å forstå samtiden. Dette gjør spørsmålet om Marxs rolle kompleks, ettersom mine informanter tenderer til å støtte store deler av Marxs tankegods, men de er skeptiske til hvordan Marx har blitt (mis)brukt gjennom det 20. århundret.